To je število ljudi , ki so nam preko reCAPTCHE pomagali digitalizirati vsaj eno besedo iz knjige , 750 milijonov ljudi , dobrih 10 odstotkov svetovnega prebivalstva , nam je pomagalo digitalizirati človeško znanje .


Številke , kot je ta , spodbujajo moje raziskovalne načrte .


Vprašanje , ki vodi mojo raziskavo , je sledeče : pri velikopoteznih dosežkih človeštva , resnično velikih stvareh , ki so v zgodovini združevale človeštvo , kot je na primer gradnja piramid v Egiptu , Panamskega prekopa , ali človeška odprava na Luno , je zanimivo , da je pri vseh sodelovalo približno enako število ljudi .


Zanimivo je , da so vse združevale okrog sto tisoč ljudi .


Razlog za to je , da je bila v času pred spletom uskladitev več kot sto tisoč ljudi , kaj šele plač za njihovo delo , praktično nemogoča .


Z uporabo spleta pa lahko izvedemo projekte , kot je ta , ki združuje 750 milijonov ljudi v postopku digitalizacije človeškega znanja .


Pri mojem delu me zanima , če lahko sto tisoč ljudi pošlje človeka na Luno , kaj šele lahko stori sto milijonov ?


Na tem vprašanju temelji še mnogo drugih projektov , s katerimi se ukvarjamo .


Predstavil vam bom projekt , ki me najbolj navdušuje .


Na njem smo na pol potiho delali zadnje leto in pol .


Nismo ga še zagnali . Imenuje se Duolingo .


Ker še ni zunaj , pšššt !


( Smeh ) Kot da vam lahko zaupam .


To je ta projekt . Začel pa se je tako .


Zastavil sem vprašanje svojemu študentu , Severinu Hackerju .


To je Severin Hacker .


Zastavil sem mu torej vprašanje .


Mimogrede , prav ste slišali , piše se Hacker ( heker ) .


Vprašanje se je glasilo : kako pripraviti sto milijonov ljudi , da prevedejo spletne vsebine v vse velike jezike , in to brezplačno ?


Pri tem vprašanju je treba povedati veliko stvari .


Prvič , prevajanje spleta .


Trenutno je splet razdeljen na veliko jezikov .


Velik del je v angleščini .


A če angleščine ne znate , vam ne koristi .


Tu je še velik del spleta v drugih jezikih , a če jih ne poznate , vam ne koristi .


Želel bi torej prevesti cel ali vsaj večino spleta v vsak veliki jezik .


To torej želim doseči .


Nekateri boste rekli , zakaj ne morejo tega storiti računalniki ?


Zakaj ne moremo uporabiti strojnih prevodov ?


Strojno prevajanje dandanes že prevaja določene stavke .


Zakaj ne bi mogli strojno prevesti celotnega spleta ?


Težava je , da je tak način prevajanja še zelo pomanjkljiv in ne bo zadovoljiv še naslednjih 15 do 20 let .


Dela veliko napak .


In tudi če ne naredi napake , mu zaradi prejšnjih napak ne zaupamo več popolnoma .


Naj vam pokažem primer strojnega prevoda .


Gre za objavo na forumu .


Nekdo je želel postaviti vprašanje o JavaScriptu .


Gre za prevod iz japonščine v angleščino .


Kar preberite .


Ta oseba se opraviči , da se je poslužila strojnega prevoda .


Naslednji stavek bo uvod v vprašanje .


Tu nekaj razlaga .


Ne pozabite , vprašanje zadeva JavaScript .


( Besedilo : Pogosto kozji čas namestitev napake je bruhanje . ) ( Smeh ) Nato pride prvi del vprašanja .


( Besedilo : Kolikokrat kot veter , drog in zmaj ? ) ( Smeh ) Sledi pa meni najljubši del vprašanja .


( Besedilo : Ta žalitev očetovih kamnov ? ) ( Smeh ) Zadnji del pa je najboljši .


( Besedilo : Prosim oprosti za tvojo neumnost . Tam je veliko hvala . ) ( Smeh ) Strojno prevajanje torej še ni zadovoljivo .


Vrnimo se k vprašanju .


Potrebujemo ljudi za prevod celotnega spleta .


Morda se sprašujete , zakaj preprosto ne moremo najeti ljudi za to ?


Lahko bi plačali poklicne prevajalce , da bi prevedli splet .


Lahko bi .


Na žalost bi bilo to nepredstavljivo drago .


Vzemimo prevod majcenega delčka celotnega spleta , Wikipedije , v drug jezik , španščino .


Wikipedija obstaja v španščini , a je njen obseg majhen v primerjavi z angleško različico .


Predstavlja okrog 20 odstotkov angleške .


Če bi hoteli prevesti ostalih 80 odstotkov v španščino , bi to stalo najmanj 50 milijonov dolarjev , in še to v najbolj izkoriščevalski in zatiralski državi .


Bilo bi torej izjemno drago .


Namesto tega želimo dobiti 100 milijonov ljudi , ki bi splet prevajali v vsak večji jezik brezplačno .


Pri takem cilju se moramo zelo hitro soočiti z dvema velikima preprekama , dvema velikima ovirama .


Prva je pomanjkanje dvojezičnih ljudi .


Nisem prepričan , da obstaja 100 milijonov uporabnikov spleta z zadostnim dvojezičnim znanjem , da lahko prevajajo .


To je velika težava .


Druga pa je pomanjkanje spodbude .


Kako bomo spodbudili ljudi , da brezplačno prevajajo splet ?


Običajno tako delo zahteva plačilo .


Kako naj jih torej spodbudimo k neprofitnemu delu ?


Ko smo začeli razmišljati o tem , sta nas ti težavi ovirali .


Nato pa smo se domislili načina , kako ju odpraviti z le eno rešitvijo .


Načinom , kako ubiti dve muhi na en mah .


Prevajanje smo spremenili v nekaj , kar milijoni ljudi želijo delati , in kar hkrati odpravlja pomanjkanje dvojezičnih ljudi , in to je učenje jezika .


Izkazalo se je , da se danes več kot 1,2 milijarde ljudi uči tujega jezika .


Ljudje se res želijo naučiti novih jezikov .


In ne le zato , ker jih v to silijo v šoli .


Le v ZDA , na primer , je pet milijonov ljudi plačalo več kot 500 dolarjev za nakup programa za učenje tujega jezika .


Ljudje se resnično želijo naučiti novega jezika .


Zadnje leto in pol smo torej delali na novi spletni strani , imenovani Duolingo , vodilna zamisel pa je brezplačno učenje novega jezika , ob katerem se hkrati prevaja splet .


Uporabniki se učijo s prakso .


Deluje tako , da tudi začetniki dobijo izjemno preproste stavke ,


ki jih je na spletu seveda obilo .


Dobite torej zelo preproste stavke skupaj s pomeni za vsako besedo .


Ko jih prevedete in preverite prevod drugih , se s tem učite novega jezika .


Ko napredujete , dobite v prevod bolj zapletene stavke .


V vsakem primeru pa se učite s prakso .


Najbolj noro pri tej metodi pa je , da dejansko deluje .


Prvič , ljudje se resnično učijo jezika .


Program smo že postavili , sedaj ga testiramo .


Ljudje se z njim resnično lahko naučijo jezika .


In uspeh je primerljiv z uporabniki vodilnih programov za učenje .


Ljudje resnično osvojijo nov jezik .


A ne samo osvojijo , pač pa postane še bolj zanimivo .


Pri Duolingu se namreč učimo na podlagi resničnih vsebin .


V nasprotju z umetno ustvarjenimi stavki se tu ljudje učijo na resničnih stavkih , kar je bistveno bolj zanimivo .


Jezika se torej uspešno naučijo .


A morda je bolj presenetljivo , da so prevodi , ki jih dobimo od uporabnikov , čeprav gre za začetnike , po kakovosti primerljivi s prevodi poklicnih prevajalcev , kar je res presenetljivo .


Naj vam pokažem primer .


Ta stavek je bil preveden iz nemščine v angleščino .


Zgornji odstavek je v nemščini .


V sredini je angleški prevod poklicnega prevajalca za angleščino , ki je računal 20 centov na besedo .


Spodaj pa je prevod uporabnikov Duolinga , od katerih nihče ni znal nemško , preden so začeli uporabljati to stran .


Kot vidite , je praktično popoln .


Mi pa z zvijačo naredimo prevode primerljive s prevodi poklicnih prevajalcev .


Prevode več začetnikov združimo in tako dosežemo kakovost enega poklicnega prevajalca .


In čeprav združujemo prevode , stran prevaja precej hitro .


Naj vam pokažem naše ocene , kako hitro bi lahko prevedli Wikipedijo iz angleščine v španščino .


Ne pozabite , da govorimo o vrednosti 50 milijonov dolarjev .


Če bi torej želeli prevesti Wikipedijo v španščino , bi v petih tednih to dosegli s 100.000 aktivnih uporabnikov ,


oz. v 80 urah z milijonom aktivnih uporabnikov .


Ker so projekti naše ekipe doslej zbrali že milijone uporabnikov , upamo , da nam bo ta projekt omogočil izjemno hitro prevajanje .


Pri Duolingu me najbolj navdušuje to , da predstavlja pravičen poslovni način učenja jezikov .


Gre namreč za to : sedanje poslovne prakse učenja jezikov delujejo tako , da učenec plača za uporabo , in sicer 500 dolarjev za program Rosetta Stone .


( Smeh ) Taka je trenutna poslovna praksa .


Pri tem pa je težava , da 95 odstotkov svetovnega prebivalstva nima 500 dolarjev .


Je torej izjemno nepravična do revnejših


in namenjena bogatim .


Duolingo pa je zasnovan tako , da med učenjem pravzaprav ne koristite le sebi , pač pa tudi prevajate , za kar bi nekdo drug računal .


S tem ovrednotimo vaše učenje .


Ker ima rezultat učenja za nas vrednost , jim ne izstavimo računa , saj plačajo s svojim časom .


Čudovito pri tem je , da unovčijo čas , ki bi ga itak porabili za učenje jezika .


Prednost Duolinga je , da predstavlja pravičen posloven način , ki ne zapostavlja revnejših ljudi .


To je ta stran . Hvala vam .


( Aplavz ) To je torej naslov strani .


Nismo je še zagnali , a kljub temu se lahko vpišete in se pridružite naši razvojni različici , ki naj bi se zagnala v treh ali štirih tednih .


Duolingo torej še ni na voljo .


Mimogrede , o njem govorim le jaz , Duolingo pa je delo izjemne ekipe , katere del je z nami .


Hvala še enkrat .


( Aplavz )


( Glasba ) ( Aplavz ) ( Glasba ) ( Aplavz )


Predstavljajte si , da stojite na ulici nekje v Ameriki in k vam pristopi Japonec in vpraša : " Oprostite , kako se imenuje ta blok ? "


Vi rečete : " " Oprostite . Torej , to je Ulica hrastov , tam je Ulica brestov .


To je 26 . , tisto je 27 . " " On reče : " " No , v redu . Kako se imenuje tisti blok ? " " Vi rečete : " " No , bloki nimajo imen .


Ulice imajo imena ; bloki so samo neimenovani prostori med ulicami . " " On odide , rahlo zmeden in razočaran .


Zdaj pa si predstavljajte , da stojite na ulici nekje na Japonskem , in vprašate mimoidočega : " Oprostite , kako se imenuje ta ulica ? "


On odgovori : " " Tisto je blok 17 in to je blok 16 . " " In vi rečete : " " Okej , ampak kako se imenuje ta ulica ? " " In on odgovori : " " Ulice nimajo imen .


Bloki jih imajo .


Poglejte na Google Maps . To je blok 14 , 15 , 16 , 17 , 18 , 19 .


Vsi ti bloki imajo imena . Ulice so samo neimenovani prostori med bloki .


In potem vprašate : " " Kako pa veste vaš domač naslov ? " " In on : " " Preprosto , to je okrožje 8 .


Tam je blok 17 , hiša številka 1 . " " Vi rečete : " " Okej . Vendar , ko sem hodil po soseščini , sem opazil , da hišne številke ne gredo po vrstnem redu . " " On pravi : " " Seveda gredo . Gredo po vrsti , kot so bile zgrajene .


Prva hiša , ki so jo zgradili v bloku , je hiša številka ena .


Druga hiša , ki so jo zgradili , je hiša številka dve .


Tretja je hiša številka tri . Preprosto . Saj je očitno . " " Obožujem , da moramo včasih iti na drugo stran sveta , da spoznamo predpostavke , za katere sploh nismo vedeli , da jih imamo , in spoznamo , da njihovo nasprotje prav tako lahko drži .


Na primer , na Kitajskem so zdravniki , ki verjamejo , da je njihova služba , da vas ohranjajo zdrave .


Vsak mesec , ko ste zdravi , jim plačate , in ko zbolite , jim ni treba plačati , ker svojega dela niso opravili . Obogatijo , ko ste zdravi , ne bolni .


( aplavz ) V večini glasbe z " " en " " mislimo prvo poudarjeno dobo , začetek glasbene fraze . En , dva , tri , štir ' .


Toda v zahodnoafriški glasbi " " en " " pomeni konec fraze , kot pika na koncu stavka .


Tega torej ne slišite samo v frazah , ampak tudi v načinu , kako štejejo glasbo . Dva , tri , štir ' , en .


Ta zemljevid je tudi točen .


( smeh ) Obstaja rek , da karkoli resničnega poveste o Indiji , je popolno nasprotje tudi res .


Nikoli ne pozabimo , pa če smo na TED ali kjerkoli drugje , da kakršnekoli izvrstne ideje imate ali jih slišite , njihovo nasprotje je prav tako lahko res .


Najlepša hvala . ( Domo arigato gozaimashita . )